Кадри, церква, податки. На паузі до осені
Закон про заборону московської церкви вкотре доопрацюють
Ще до початку засідання Верховної Ради 23 липня джерела LB.ua повідомили про плани «Європейської солідарності» разом з «Голосом», групами «За майбутнє», «Відродження» та частиною «Слуги народу» блокувати трибуну, після того, як проголосують за продовження воєнного стану та загальної мобілізації до 9 листопада.
Так воно і сталося. Щойно виголосили промови Петро Порошенко з «Європейської солідарності», Роман Лозинський з «Голосу» й Олександр Дануца зі «Слуги», який назвав УПЦ (МП) найбільшою російською ДРГ, нардепи заблокували президію та повісили на трибуну плакати на кшталт «Московська церква вбиває».
![Під час блокування трибуни 23 липня 2024 року](https://i.lb.ua/036/20/66a0f7f507542.jpeg)
Після цього відповідаючи на брифінгу на запитання LB.ua, Петро Порошенко пообіцяв, що опозиція блокуватиме розгляд усіх рішень, поки не ухвалять у цілому закон про заборону УПЦ МП.
«Якщо хтось стверджує, що в залі немає голосів, я кажу, що це абсолютна брехня. 226 голосів зібрані. І незважаючи на шалений тиск, який здійснюється на окремих депутатів, я не маю жодного сумніву, що закон буде проголосований, бо ми маємо достатню кількість голосів депутатів у залі», — сказав він.
Народна депутатка з «Голосу» Юлія Клименко запевнила журналістів, що за закон у цілому є мінімум 250 голосів. З них 130 від «Слуги народу» (коли минулого тижня вийшла Юлія Яцик, у фракції «Слуги» залишилося 233 штиків. — Авт.).
А джерела LB.ua напередодні підтверджували, що більш як 60 депутатів з фракції «Слуга народу» досі не поставили підписів на підтримку законопроєкту про заборону російської церкви й не мають наміру голосувати за нього в другому читанні. Серед них, згідно з оновленим списком підписантів: Жан Беленюк, Євген Брагар, Максим Бужанський, Данило Гетманцев, Павло Халімон, Георгій Мазурашу, Юрій Корявченков, Сергій Кальченко, Оксана Дмітрієва, Юлія Яцик (яка, ще раз нагадаємо, вийшла з фракції), Максим Павлюк, Артем Культенко, Наталія Локтіонова, Максим Перебийніс, Маргарита Шол, Павло Якименко.
![Глава фракції СН Давид Арахамія та нардепи від ‘слуг’ у парламенті](https://i.lb.ua/112/17/6531876cbddf9.png)
Ще понад 30 «слуг» досі вагаються, чи підтримувати заборону УПЦ МП. Зокрема: сам голова фракції Давид Арахамія, очільник парламентського комітету з питань правоохоронної діяльності Сергій Іонушас, депутати Олександр Качура, Анна Пуртова, Андрій Клочко, В’ячеслав Медяник, Олег Семінський, Юлія Грішина, Олексій Кузнєцов, Олексій Устенко, Ігор Васильєв.
За даними наших джерел, проти законопроєкту активно виступає голова Комітету ВР з питань фінансів, податкової та митної політики Данило Гетманцев.
Зі слів Юлії Клименко, ці «слуги» разом з двома групами на базі забороненої ОПЗЖ створили в Раді антиукраїнське ядро. Ба, більше, нардепи колишньої проросійської фракції погрожують більше не голосувати в унісон зі «Слугою», якщо закон про церкву винесуть на розгляд. Водночас законопроєкт до другого читання вийшов достатньо демократичним, вважає вона.
«І минулого тижня до нього внесли зміни, які передбачають абсолютно демократичні процедури, тобто ніякого примусового закриття (УПЦ МП) не буде. Будуть судові процедури, наукові експертизи, колегіальні рішення», — зазначила Клименко.
![Зліва направо: Роман Костенко, Юлія Клименко й Олександр Горенюк під час засідання Ради](https://i.lb.ua/068/09/66a0fa11b7ce9.jpeg)
Проєкт також передбачає, що всі українські церкви матимуть право орендувати комунальне й державне майно за мінімальною вартістю. Бо зараз такі можливості має тільки російська церква.
«Усі інші — від протестантів до ПЦУ — платять комерційну оренду за свої храми і за свої церкви, що абсолютно неприйнятно на десятому році війни, коли ми воюємо з Росією на всіх фронтах», — розповіла Клименко.
Голова Комітету Верховної Ради України з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва та член фракції “Слуг” Олександр Мережко підтвердив LB.ua, що серед його колег, які категорично проти ухвалення закону, справді, “багато ідеологічно орієнтованих”. Також є дуже делікатне питання ставлення республіканців у США щодо заборони будь-якої церкви. Тому до ухвалення закону, на його думку, варто ще провести “широку роз’яснювальну та просвітницьку роботу з нашими партнерами, аби пояснити, що насправді мова не йде про утиск релігійних прав, а про національну безпеку України”, — сказав він.
Також джерела LB.ua повідомили, що 24 липня голова фракції Давид Арахамія у партійному чаті анонсував ще одне доопрацювання закону.
“У нас є домовленість з усіма фракціями, як рухатися та вийти на голосування наступної сесії (з 21 серпня). З великою вірогідністю, закон буде трохи доопрацьований, але консенсусом. Сподіваюся, що ДСЕСС (Державна служба з етнополітики та свободи совісті) також погодиться. Попередній план: до 15.08 — кулуарна робота на міжнародному фронті. 15—20.08 — доопрацювання в комітеті. 21—22 серпня — голосування в залі”, — написав Арахамія в партійному чаті.
![](https://i.lb.ua/085/14/5d84b8df02adb.jpeg)
Народний депутат з фракції “Європейська солідарність” Олексій Гончаренко розповів, що “Слуги народу” пропонують дві нові правки:
“1. Комісія, яка прийматиме рішення про заборону, має бути незалежною від уряду. Зараз це — Держслужба етнополітики та свободи совісті.
2. Збільшити термін для релігійних організацій на перехід. Зараз там прописано 6 місяців, а вони хочуть його ще збільшити. Правда, не знаю, куди ще”, — пояснив нардеп.
Кадри та підвищення податків поки не на часі
Минулого тижня народні депутати прогнозували відставку прем’єра Дениса Шмигаля, а значить, за Конституцією, — усього уряду, з вірогідністю 95% вже цього четверга.
Однак, як вже було не вперше, кадрові ротації відклали до осені.
Заміна Шмигаля на Свириденко: причини та прогнози
Нардеп з “Голосу” Ярослав Железняк розповів у спілкуванні з журналістами в Раді, що усі кадрові питання, включно зі змінами у Кабінеті міністрів, перенесені на кінець серпня чи навіть початок вересня.
![Ярослав Железняк](https://i.lb.ua/118/58/66a0fb41549ee.jpeg)
Бо в “Слузі” так і не внесли зміни до ст. 10 закону про воєнний стан, яка прямо забороняє відставку уряду під час ВС.
Інший співрозмовник в парламенті емоційно додав, що “кадри відклали через великий геморой. Прямо зараз все міняти — це викличе суперечки всередині “Слуги”, торги за голоси. Плюс — не всі “за” концентрацію всієї влади, включаючи уряд, в руках керівника Офісу президента. Тому знову відклали”, — розповів співрозмовник.
Та мова не лише про Кабмін. Відклали розгляд “питання про відкликання з оборонного комітету Мар’яни Безуглої та голови ТСК по фортифікаціях Миколи Задорожного через підозру в отриманні хабаря”, — каже Ярослав Железняк.
“По пану Задорожному — питання його зняття поки немає у прохідній частині порядку денного”, — сказав він.
А щодо відкликання Безуглої, то напередодні Регламентний комітет не зміг ухвалити постанову Оборонного комітету через “відключення більшості “слуг” під час онлайн засідання”.
У коментарі LB.ua член Регламентного комітету, член фракції ‘Батьківщина” Сергій Євтушок уточнив, що “відключилися” Артем Культенко, Оксана Гринчук, Людмила Марченко та Сергій Кострійчук.
“Також перед розглядом проєкту постанови по Безуглій вимкнувся Михайло Папієв (з “Платформи за життя та мир” — уламка проросійської ОПЗЖ)”, – прокоментував Євтушок.
![Сергій Євтушок](https://i.lb.ua/028/11/66a0fbe5b6f34.jpeg)
Народна депутатка з “ЄС” та членкиня оборонного комітету Ірина Фріз додала, що відключення нардепів ”слуг” та колишньої ОПЗЖ призвело до зриву кворуму. І тому Безугла поки що продовжить роботу в комітеті. Сама ж Мар’яна після цього написала пост подяки депутатам та пообіцяла “працювати далі”.
Також фактично до осені депутати відклали розгляд урядових податкових змін, які були подані до Ради минулого тижня.
Секретар профільного податкового комітету Ярослав Железняк прогнозує, що до 2 серпня у парламентаріїв буде час зареєструвати альтернативні проєкти.
“Далі буде засідання комітету. Тобто, не раніше 20-х чисел серпня, в теорії, може відбутися перше читання. І десь, в кращому випадку, у вересні — друге. І поки голосів за урядове підвищення податків зовсім немає. Якщо кардинально не зміниться редакція, то шанси на прийняття наближаються до нуля… А поки немає Ради, немає відставки (уряду), неприємних обговорень, години запитань до КМУ тощо. Кайф, а не життя”, — зіронізував Железняк.